Да допуснем, че се е случило да консумирате конско месо, което е представено за телешко, или рециклирана мазнина за пържене от китайски ресторант. Може би не са били най-вкусните неща на света, но поне няма да ви убият, според Герт де Врис от холандската компания Bessels Architekten, занимаваща се с логистика на храни и ресторантьорство. По време на научен форум по хранителни технологии в Горкем, Нидерландия, експертът представи познатите измами при производството на храни. „Такива факти често се омаловажават, както стана по време на скандала с конското месо. Различно е, когато чрез измама се застрашава общественото здраве.“, казва Де Врис, цитиран от foodnavigator.com. „Голяма част от храните подлежат на лесна измама, с всички последици от това.“, допълва той.
Подвеждането на потребителя не е задължително измама
Подвеждането на клиента в много случаи е безвредно. „Заблудата е най-безобидната форма на измама. Не е по-различна от безмозъчния маркетинг: просто празни фрази, на които хората вярват. Един продукт се прави по-атрактивен, въпреки че не може да отговори на очакванията на клиентите.“, обяснява Де Врис. Това е ефектът на телешопинга, например като ви гарантират, че за 2 седмици ще получите мечтаното си тяло само като се упражнявате по 5 минути на ден – празно обещание, което обаче не е измама. „Измамата означава, че съзнателно манипулираш храната за финансова или икономическа изгода, а чистотата и автентичността на храната се поставят под въпрос.“, допълва експертът.
От опитите да се подмени автентичността на храната страдат здравословно потребителите
Има много форми на измама. Една съставка в храната може да бъде смесена с други, да бъде заменена или оприличена на друг, подобен продукт. Може също да се добави нещо към продукта, което да променя неговите характеристики. Чрез специални методи храните могат лесно да имитират характеристики на един продукт, които наподобяват такива, които по принцип е желателно той да притежава. Освен това се подправят документите на храните: неправилно географско обозначение на продукта или некоректно представяне на дата на годност на продукта.
Храната лесно се поддава на измама
„Храната много по-лесно се поддава на измама, отколкото дори контрабандата на наркотици“, казва Де Вирес. „Продукт като шафрана струва 8 000 евро за килограм. Подправката се продава в прахообразна форма в бурканчета. Опитен експерт по храните може да разпознае дали шафранът е истински или не. Само трябва да заместите 10% с различна субстанция и ще имате печалба от 800 евро. това е много по-доходоносно от кокаина, защото шансът да бъдете хванати е много по-малък, а престъплението е много по-малко рисковано. Ако ви хванат с кокаин, отивате в затвора. Ако ви хванат с шафран, най-много да ви глобят. Това е лесен начин да направите пари без да се страхувате от наказание. Шафранът е нишов пазар, а такива измами се правят в по-големи мащаби със стоки като зехтин, риба и рибни продукти, мляко е млечни продукти, месо и производните му продукти, ядки и семена, и това е само малка част.
При подправките най-лесно се прави подмяна на автентичността и качеството
Възможностите за измама съхрани са практически неограничени, затова например от организацията за защита на потребителите и продуктите често не знаят къде да търсят, за да я хванат. Освен това няма голям избор от средства с които да се разкрие подобна измама. Контролиращите органи трябва да се поставят на мястото на престъпниците и да съберат неоспорими доказателства за измамата.„Някой може да извърши измама, просто защото има такава възможност. Може да намери тази възможност или активно да я търси, или пък да бъде част от организирана мрежа. Трябва да се опиташ да мислиш като престъпник, да играеш постоянно на котка и мишка, при която престъпниците търсят постоянно нови начини да мамят.“, казва Де Врис.
Предупреждение
„Измамата с храни е престъпление със смъртоносни последици.“, предупреждава Де Врис. „Всеки потребител може да сблъска с такива последици. Например в миналото бялото вино е било смесвано с антифриз и метанол. Чиста отрова – няколко души са умрели, а някои са ослепели то тук в Европа. По-скорошен пример е добавянето на азот в изкуствената кърма за бебета в Китай, което причини бъбречна недостатъчност, така нареченият скандал с меламин. Трябва да се знае, че измамите с храни е бизнес за милиарди с дял от 10% от всички продукти в световен мащаб. Не винаги е престъпен акт на дребни престъпници, а и на такива с „бели якички“. Всяка компания може да се сблъска с него, само трябва да имате един купувач, който търси бързи пари и няма никакви скрупули да постигне целта си., обяснява Де Врис.
http://agrozona.bg
Четете още: Държавниците и демокрацията: Говори дядо Васил от с. Българин
Коментари